Matkauisk, mis “loom” see veel on?
![](https://atsport.ee/wp-content/uploads/2019/01/matkauisk.jpg)
Eesti parim naissportlane Saskia Alusalu on näidanud, et uisutamine on lõbus, nagu kõik ülejäänud tegevused, kus kerge pingutusega saab kiirelt edasi liikuda. Enamasti näeme inimesi uisutamas nahast või kunstnahast iluuiskudega, mida enamik inimesi oma lapsepõlvest mäletab. Mehepojad on suure tõenäosusega hokiuiskudega kokku puutunud, ajades kambakesi taga litrit. Harvem kohtab inimesi, kes sportlikke tulemusi taga ajades kiiruiskudega kihutavad. Igal juhul pakub uisutamine kõigile positiivseid emotsioone, vähemasti hetkest, kui kukkumised jääl harvemaks jäävad ja väike vilumus tekib.
Aina enam räägitakse matkauiskudest, mis viimaste aastatega üha populaarseks on muutunud. Pole ka ime, sest viimaste aastate talved on suhteliselt lumevaesed olnud, samas jääkaane on enamus järvedest ja isegi meri endale peale saanud.
Nappides lumeoludes on uisutamine populaarne vaba aja veetmise vorm ja ideaalne treenimisvõimalus ka teiste spordialade harrastajatele.
![](https://atsport.ee/wp-content/uploads/2019/01/IMG_6254-235x400.jpg)
Matkauisu näol on tegemist spetsiaalse uisuteraga, kuhu paigaldatakse suusaside (soovitatavalt uisusuuskade side) ja kasutada saab seda tavapärase suusasaapaga. Sobivaim on hüppeliigese toestuse ja jäigema tallaga uisu-, kombi- või matkasuusasaabas. Kaasaegsetel matkauiskudele on paigaldatud NIS-plaat. Seda kasutavad ka mitmed suuskade ja suusaklambrite tootjad ning need võimaldavad uisule paigaldada sideme ilma kruvideta. Kuna NIS-plaadi puhul on sideme paigaldamine ja äravõtmine lihtne, siis põhimõtteliselt on võimalik sama sidet kasutada nii suuskadel kui uiskudel. Mugavuse mõttes on muidugi mõistlik uisuteradele soetada eraldi side. Vanemate suusasaabaste omanikud saavad uiskudel kasutada ka SNS-tüüpi sidet, mis kinnitatakse kruvidega uisuraamile.
Oluline on märkida, et uisuterad on erineva pikkusega, seda peamiselt jala suurust arvestades. Pikema uisuga saab muidugi kiirema hoo, aga kurvides on nendega pisut raskem hakkama saada.
Uisutamine matkauisuga on äärmiselt nauditav ka seetõttu, et kasutad oma mugavat suusasaabast ja üldse on matkauisuga uisutamine kuidagi lihtsam. Matkauisk sobib ideaalselt rahulikuks matkaks- jalg ei väsi nii kiiresti kui vähese toestusega tavauiskude puhul. Samal ajal on võimalik nende uiskudega väga kiiresti edasi liikuda ja suur osa spordisõpru, kes uisumaratonidest osa võtavad, kasutavad selleks just matkauiske. Treeningkoormuse tõstmiseks kasutatakse ka tavapäraseid suusakeppe, et kätele tööd anda, kuigi ideaalsetes oludes on lõbusam siiski pika sammuga liuelda ja kiirust hoida. Väike lumekiht jääl üldjuhul matkauiskudel uisutamist ei sega.
Eestis on väga populaarsed rabamatkad ja laukal uisutamine. Materjali on meil õnneks küllaga ja mis saab olla mõnusam, kui viibimine vabas looduses ja lisada sinna väike aktiviteet uisutamise näol. Julgemad uisusõbrad on teinud vahvaid uisumatku ka merejääl ja uisutanud lausa ümber Muhumaa (loe rohkem siit).
![](https://atsport.ee/wp-content/uploads/2019/01/IMG_6286-757x400.jpg)
Alati veendu, et jää oleks piisavalt paks. Turvalisuse huvides soovitame uisutades alati kaasas kanda spetsiaalseid jäänaaskleid, mis aitavad sul kergema vaevaga jää peale tagasi saada, juhul kui peaksid läbi jää vajuma.
Olen ise korra elus seda kogenud ja siinkohal võin ära märkida, et taskus hoides on neist vähe kasu, seega kanna neid alati ette nähtud kohal st kaela riputatult.
Igal juhul soovitame kõigil matkauiskudel uisutamisega tutvust teha – hea tuju ja positiivsed emotsioonid on garanteeritud. Kui vajad rohkem infot, siis pöördu julgesti meie teenindajate poole või küsi lisainfot e-maili teel. Aitame just sulle sobiva varustuse kokku panna.
PS! Juba 20.jaanuaril on Viljandis toimumas Mulgi Uisumaraton ja kui Viljandi järvele ei jõua, siis 16.veebruar toimub Kalevipoja VII Uisumaraton Peipsi järvel Mustvees. Korraldajad pingutavad kõigest väest, et tingimused oleks ideaalsed ja sinna on oodatud kindlasti ka matkajaid, mitte ainult sportlased.
Matkauisk on just õige “loom” uisumaratonidel osalemiseks ja mine tea, äkki saad Saskia või Marteniga pildile?
Teksti autor: Peeter Dedov
Kaanefoto autor: Assar Jõepera